El Dia de la Victòria, 9 de maig, s'acosta. I els temors sobre una possible Tercera Guerra Mundial no s'han dissipat. Si bé és cert que fa uns mesos el president rus, Vladímir Putin, va mostrar-se contundent, assegurant que sabia amb certesa que soldats de l'OTAN estaven presents a Ucraïna. "Tots comprenen que això ens col·locarà a un pas de la Tercera Guerra Mundial a gran escala. No crec que a ningú li interessi", va detallar. Sigui o no sigui una excusa per escalar el conflicte, aquestes declaracions van ser la resposta del president francès, Emmanuel Macron, que insistia que "res hauria d'excloure's per evitar la victòria russa".
"Crec que una cosa que podríem anomenar Tercera Guerra Mundial és possible, però no és molt probable. Una veritable guerra mundial hauria d'implicar múltiples continents i esforços de mobilització massiva: és difícil imaginar la guerra de Rússia contra Ucraïna com una que finalment arrasaria l'Àfrica o l'Amèrica del Sud al conflicte", explica en conversa amb ElNacional.cat Stephen Norris, director del Centre Havighurst d'Estudis Russos i Postsoviètics de la Universitat de Miami.
![putin president russia efe (2) putin president russia efe (2)](/uploads/s1/46/94/16/32/putin-president-russia-efe-2_15_630x420.jpeg)
Malgrat tot, assegura que creu "que estem assistint a una extensió especialment aguda i especialment perillosa de les guerres proxy o híbrides lliurades durant la guerra freda". "Tendim a pensar en la guerra freda, però no ho va ser. Les dues superpotències, i tres un cop es va produir la divisió sinosoviètica, es van involucrar en múltiples conflictes arreu del món, alguns superposats amb d'altres. Veig l'actual guerra russo-ucraïnesa en aquest sentit, una que també té una certa semblança amb les guerres del segle XX lliurades per antigues colònies contra els imperis que les havien conquerit", matisa.
Així, constata que "considerar l'agressió russa com a imperial més que no pas global posa de manifest la possibilitat real que el Kremlin pugui atacar les repúbliques bàltiques o Polònia, sobretot després que Putin hagi suggerit falsament que aquesta última té la responsabilitat principal d'iniciar la Segona Guerra Mundial. Una característica de l'actual agressió russa és que Putin l'explica utilitzant referències de la Segona Guerra Mundial mentre la fa més com una guerra imperial".
El frec a frec entre Rússia i Polònia
El ministre de Defensa de Rússia, Serguei Xoigú, va dir fa uns dies que Moscou no tenia plans "geopolítics i militars" d'atacar països de l'OTAN. "La Federació Russa mai ha amenaçat l'OTAN. No tenim interessos geopolítics ni militars per atacar els estats del bloc. Simplement, estem protegint la nostra gent als nostres territoris històrics", insistia Xoigú en al·lusió a la guerra a Ucraïna. En aquest context, va detallar que precisament les tropes de l'Aliança, desplegades al costat de les fronteres russes, són les que han creat "amenaces addicionals" a Moscou.
"Les forces de l'aliança estan gairebé enganxades a les nostres fronteres i creen amenaces addicionals a la seguretat militar", va afirmar el ministre rus, citat per l'agència TASS. Segons Xoigú, això implica que "no es pot refiar dels occidentals", que van prometre en el passat a no acostar la infraestructura de l'OTAN a les fronteres russes.
Les declaracions coincideixen amb el fet que Polònia posés sobre la taula que Rússia no guanyaria si entrés en conflicte amb l'OTAN. En aquest sentit, el ministre polonès d'Exteriors, Radoslaw Sikorski, va assegurar que Rússia patiria una derrota en cas d'un possible atac contra l'OTAN i ha fet una crida al poble rus per impulsar un canvi de govern. En una intervenció parlamentària dedicada a exposar els objectius de la política exterior polonesa, Sikorski va fer servir gran part del seu discurs per advertir el Kremlin dels seus possibles plans contra l'Aliança Atlàntica, ja que, segons ha exposat, Polònia té "tres vegades més soldats que Rússia, un PIB 20 vegades més gran, sis vegades més població (...) i valors democràtics".