Les condecoracions al cos de Policia Nacional comporten el pagament de prestacions econòmiques als agents per agrair els seus serveis. Aquests diners es destinen a augmentar la pensió de l'agent condecorat. Si bé és una pràctica comuna als cossos de seguretat en el cas de la Policia Nacional el sobrecost és milionari. Cada any la Direcció General de la Policia destina gairebé 13 milions d'euros a aquests pagaments, una quantia 15 vegades major que la que inverteix la Guàrdia Civil en els seus reconeixements, segons informa El Independeniente.
El govern espanyol ha xifrat en més d'un milió d'euros mensuals l'import que del Cos Nacional dedica a l'abonament de les condecoracions pensionades als gairebé 5.000 agents beneficiaris. Xifra que anualment s'enfila fins als 12.891.832 euros.
Els mateixos sindicats policials troben aquesta despesa desmesurada. El sindicat Unió Federal de Policia (UFP) ha denunciat que amb aquesta quantitat de diners es podrien construir dues oficines locals. El sindicat també ha assenyalat que no només es gasten quantitats desmesurades, sinó que els criteris per condecorar els agents són, com a mínim, esbiaixats.
Més reconeixement des del despatx que a Afganistan
Si els sobrecostos de les condecoracions a la Policia Nacional no fos suficient, el funcionament d'aquests reconeixements ha obert ampolles entre els membres del mateix cos. Per començar, de forma tradicional, per la festivitat dels sants àngels custodis, el 2 d'octubre, els ministres d'Interior dona cada any l'ordre del mèrit a un nombre de funcionaris que es considera que han contribuït a prestigiar el cos policial. Depenent de la medalla es rep una compensació o una altra: or (increment del 20% de la pensió), plata (15%), vermella (10%) i blanca (cap increment a la pensió).
Partint de la base que cada any, tant sí com no, es condecoren un gran nombre de policies en aquesta festivitat, fet que de per si sol implica una despesa important. S'ha d'afegir que els motius que porten a condecorar a uns agents i no uns altres aixequen sospites.
La UFP denuncia que en moltes ocasions les condecoracions serveixen com un "intent encobert de la pensió de jubilació de determinats membres" del cos. Una motivació que poc té a veure amb el que es reconeix a la Llei de Condecoracions Policials: resultar ferit en acte de servei, demostrar un alt valor en circumstàncies en què corri perill o per fets "distingits i extraordinaris" en què quedés palès un perill personal.
La sospita de la manca de motius reals per condecorar alguns agents no és exclusiva del sindicat. L'any passat la UFP va dur davant dels tribunals la concessió d'unes medalles a uns comissaris jubilats que tenien el mateix reconeixement que un policia ferit en una
Aquest any aquesta tendència ha arribat a un nou extrem. Només unes setmanes després de l'evacuació de Kabul, el cos policial ha decidit condecorar amb la medalla de plata a comissaris a punt de jubilar-se o ja jubilats i només amb la medalla vermella als agents que es van jugar la vida a l'Afganistan.
"La pregunta és inevitable. Si als de Kabul els han donat la vermella, havent-se jugat la vida, evitant la mort d'altres, participant en l'evacuació de centenars de nacionals i col·laboradors d'Espanya en aquest país, en un escenari de guerra, salvaguardant els arxius de l'ambaixada, escortant el personal diplomàtic ... Què és el que han fet aquests quatre membres de l'escala superior per obtenir la de plata?", planteja la UFP.
Sumes milionàries que es gasten motivades per l'amiguisme, el que el sindicat descriu com un "exercici de nepotisme".
Imatge principal: Un grup d'agents del cos de Policia Nacional / Europa Press