Des que va començar la pandèmia, els científics i sanitaris d'arreu del món han hagut d'enfrontar-se a un virus desconegut desentranyant el seu comportament en tot moment. I un dels grans dubtes que queda per resoldre és perquè algunes persones pateixen el que s'ha anomenat com la covid persistent. Una sèrie de seqüeles que afecten de forma important la qualitat de vida i que tenen a veure amb un cansament i fatiga permanent, tos, mals de cap i musculars o boira mental, entre d'altres.
Ara, un equip d'investigadors dirigit per la Universitat de Califòrnia Los Angeles (UCLA), que estudia l'efecte d'un anticòs en aquestes persones, pot haver trobat una pista sorprenent d'aquesta desconcertant síndrome, que contradiu la seva hipòtesi inicial. Un sistema immunitari anormalment suprimit pot ser el culpable, no un de persistentment hiperactiu com havien sospitat. Així ho han reflectit en un estudi presentat recentment.
"Tot i que encara és un petit estudi pilot, el que hem trobat sembla indicar que algunes persones amb covid prolongada en realitat poden tenir sistemes immunitaris poc actius després de recuperar-se de covid-19, que significa que augmentar la immunitat en aquestes persones podria ser un tractament", assegura l'autor principal de l'estudi, el Dr. Otto Yang, professor de medicina, divisió de malalties infeccioses i de microbiologia, immunologia i genètica molecular a l'Escola de Medicina David Geffen de l'UCLA.
Se sap que els casos greus de covid es produeixen per respostes immunitàries hiperactives contra el SARS-CoV-2 que provoquen danys als pulmons i altres òrgans i, de vegades, el que es coneix com una tempesta de citocines que pot provocar una malaltia gravi i la mort.
![Dona malalta amb mascareta Dona malalta amb mascareta](/uploads/s1/18/66/69/60/mujer-enferma-con-mascarilla.jpeg)
Molts científics han suggerit que la persistència de la hiperactivitat immunològica després de la covid-19 contribuïa a l'hora de desenvolupar la covid persistent. Però els investigadors de l'UCLA han realitzat una petita prova amb 55 persones que pateixen la síndrome mitjançant el Leronlimab, un anticòs que s'adhereix a un receptor immunitari anomenat CCR5 que està involucrat en la inflamació.
Els participants van ser assignats aleatòriament per rebre injeccions setmanals d'aquest anticòs o un placebo de solució salina durant vuit setmanes, temps durant el qual van rastrejar qualsevol canvi en 24 símptomes associats amb la llarga durada de la covid, que també van incloure pèrdua de l'olfacte i el gust, dolor muscular i articular, i boira cerebral. Els investigadors van pensar originalment que bloquejar CCR5 amb l'anticòs esmorteiria l'activitat d'un sistema immunitari hiperactiu després de la infecció per covid-19.
"Però trobem al contrari", asseguren. "Els pacients que van millorar van ser aquells que van començar amb CCR5 sota a les seves cèl·lules T, el que suggereix que el seu sistema immunitari era menys actiu del normal, i els nivells de CCR5 en realitat van augmentar en les persones que van millorar. Això porta a la nova hipòtesi que la covid prolongada en algunes persones està relacionada amb la supressió del sistema immunitari i que no sigui hiperactiu, i que mentre bloqueja la seva activitat, l'anticòs pot estabilitzar l'expressió de CCR5 a la superfície cel·lular, el que condueix a la regulació a l'alça d'altres receptors o funcions immunitaris".