La composició del microbioma -els bacteris de l'intestí- pot influir en la gravetat de la Covid-19, així com en la magnitud de la resposta del sistema immune a la infecció, segons una investigació de la Universitat Xinesa de Hong Kong.
Els desequilibris en la composició del microbioma també poden estar implicats en la persistència dels símptomes inflamatoris una vegada superada la malaltia, indica la investigació, que publica la revista Gut del grup British Medical Journal.
L'intestí és l'òrgan immunològic més gran del cos i se sap que els bacteris que resideixen en ell influeixen en les respostes immunològiques, per això els investigadors volien esbrinar si el microbioma podria afectar a la resposta del sistema immunològic a la infecció per Covid-19, assenyala la revista en un comunicat.
Mostres de pacients ingressats
L'equip va obtenir mostres de sang i excrements i historials mèdics de 100 pacients hospitalitzats per Covid-19 entre febrer i maig de 2020, així com de 78 persones sanes que participaven en un estudi microbià anterior a la pandèmia.
Per caracteritzar el microbioma, 41 dels pacients amb Covid-19 van proporcionar múltiples mostres d'excrements durant la seva estada a l'hospital, i 27 d'ells ho van continuar fent 30 dies després de l'eliminació del virus SARS-CoV-2.
L'anàlisi de les mostres d'excrements va mostrar que la composició del microbioma "diferia significativament" entre els pacients amb i sense la malaltia, independentment de si havien estat tractats amb fàrmacs, inclosos antibiòtics.
Els pacients amb Covid-19 tenien un major nombre de bacteris Ruminococcus gnavus, Ruminococcus torques i Bacteroides dorei, que les persones sense la infecció i "moltes menys espècies que poden influir en la resposta del sistema immunològic".
En aquest sentit, les xifra més baixes del Bifidobacterium adolescentis, Faecalibacterium prausnitzii i Eubacterium rectale "es van associar particularment amb la gravetat de la infecció després de tenir en compte l'ús d'antibiòtics i l'edat del pacient".
A més, el nombre d'aquests últims bacteris va romandre sota les mostres recollides fins i tot 30 dies després.
"Tempesta de citocines"
D'altra banda, la Covid-19 fa que el sistema immunològic produeixi citocines inflamatòries, que en ocasions poden ser excessives, desencadenant l'anomenada "tempesta de citocines", que causa un dany generalitzat als teixits, "xoc" sèptic i fallada multiorgànica.
L'anàlisi de les mostres de sang va mostrar que el desequilibri microbià trobat en els pacients amb Covid-19 "també estava associat amb nivells elevats de citocines inflamatòries i marcadors sanguinis de mal tissular".
Això "suggereix que el microbioma intestinal podria influir en la resposta del sistema immunològic" a la infecció per Covid-19 i afectar potencialment a la gravetat i el resultat de la malaltia", segons els investigadors, citats per la revista.
Un informe dels pacients que van superar la malaltia van experimentar símptomes persistents com a fatiga, dispnea i dolors articulars, que en ocasions persistien 80 dies després de l'aparició dels símptomes.
Per això, l'equip planteja la possibilitat que un microbioma intestinal en desequilibri "podria contribuir als problemes de salut relacionats amb el sistema immunològic després de la Covid-19".
Els autors precisen que el seu estudi és de tipus observacional pel que no pot establir la causa i, a més, el microbioma varia àmpliament entre poblacions, per la qual cosa els canvis observats en aquesta investigació "poden no ser aplicables a altres pacients amb Covid-19 en altres llocs".
Tanmateix, destaquen "la creixent evidència que mostra que els microbis intestinals estan vinculats a malalties inflamatòries dins i fora de l'intestí".
Foto principal: Dos professionals sanitaris traslladen un pacient a l'hospital de Bellvitge / EFE