L'anòxia (falta total d'oxigen en el medi marí) és un greu problema que sotja a aquesta massa d'aigua que banya el nord d'Europa i posa en perill la supervivència de la fauna i la flora que allà habiten. Altres espais marins, cas del Mar Menor a Espanya o el Mar Negre entre Ucraïna i Turquia pateixen també les conseqüències d'aquest fenomen, però al Mar Bàltic han trobat una manera de revertir-lo. Per fer-ho, s'injectarà oxigen al mar mitjançant la producció d'hidrogen mar endins i a partir de l'electròlisi de l'aigua, una tecnologia adaptada i ja existent. Lhyfe, empresa pionera en desenvolupaments vinculats a l'hidrogen, és peça clau de la iniciativa.
![silas baisch k785da4a ja unsplash11 silas baisch k785da4a ja unsplash11](/uploads/s1/44/99/06/33/silas-baisch-k785da4a-ja-unsplash11_15_630x420.jpeg)
Des d'octubre d'aquest any
El projecte, que va arrencar l'octubre d'aquest any, es denomina BOxHy i acabarà previsiblement l'octubre de 2024 en la seva primera fase, que consisteix en l'avaluació de potencials ubicacions marines adequades per realitzar la reoxigenació dels ecosistemes marins mitjançant l'oxigen coproduït durant aquesta electròlisi de l'aigua La iniciativa està finançada pel Fons del Pla d'Acció per al Mar Bàltic (BSAP).
Nous horitzons en la innovació de l'hidrogen verd
L'execució del projecte va a càrrec d'un equip d'experts entre qui es compten investigadors de la Universitat d'Estocolm i tècnics de l'empresa energètica francesa Lhyfe i de la finlandesa Flexens que ja ha posat a prova la primera instal·lació de producció d'hidrogen ecològic en alta mar del món a través del projecte Sealhyfe de Le Croisic (França). Com a part del projecte BOxHy, Lhyfe investigarà la integració de la tecnologia DOI (Deep Oxygen Injection o, en el nostre idioma, injecció profunda d'oxigen) amb la plataforma de producció d'hidrogen en alta mar, i la replicabilitat de la plataforma en l'entorn del mar Bàltic. El 2017, quan es va fundar Lhyfe, el plantejament era combinar la descarbonització del transport i la indústria mitjançant la producció d'hidrogen verd i, alhora, utilitzar l'oxigen coproduït per reoxigenar regions oceàniques propenses. Encara que l'èxit de Sealhyfe és ja una prova de la possibilitat de produir hidrogen verd i renovable en alta mar, el projecte ara en curs al Bàltic és un desafiament de més envergadura, ja que combina objectius energètics i de recuperació ambiental.
Amb el restabliment de les condicions d'oxigen de les aigües profundes del Mar Bàltic mitjançant addicions d'oxigen a llarg termini els efectes positius en l'ecosistema serien múltiples. Així, i com explica Jakob Walve, ecòleg marí de la Universitat d'Estocolm, "l'hàbitat per a la reproducció i alimentació del bacallà s'ampliaria enormement. També podem esperar una disminució de les concentracions de fòsfor, ja que es fixarà més en els sediments, i per tant una floració menys intensa de cianobacteris tòxics fixadors de nitrogen."